Harvem niitmine suurendab linnaruumis elurikkust
Rakvere Linnavalitsus
Pressiteade
21. juuni 2024
Rakvere linnavalitsus on viimaste aastate jooksul panustanud elurikkuse arendamisesse linnaruumis, mis tingib osade haljasalade harvema niitmise ja toob loodusliku mitmekesisuse linnainimestele koju kätte. Ka uute haljasalade projekteerimisel on silmas peetud liigilist mitmekesisust ja rõhutud hoolduse ökonoomsusele.
Linnaaednik Kärt-Mari Paju sõnul on eesmärk pakkuda tasakaalu hooldatud alade ja planeeritud elurikkuse vahel ning täiendada looduslikku keskkonda liigirikkusega. Oluline on ka majanduslik aspekt.
Rakvere linnas on hoolduspassid koostatud 124 haljasalale, kus kevadsuvisel ajal niitmistöid tehakse.
Kui 2021. aastal rajati Tuleviku tänava haljasalale esimene elurikkust loov niiduala, siis juba järgmisel aastal hakati ettevõtmist laiendama ja mitmel haljasalal harvem muru niitma. Kehtestati uued linna haljasalade hooldustingimused, mille alusel jagati muru ja niidutaimede niitmissagedus viide klassi.
Paju sõnul niidetakse kahes hooldusklassis muru aastas üks kuni kaks korda. „Seda just paigus, kus arendame elurikkust, sest harvem niitmine võimaldab erinevatel taimeliikidel kasvama hakata," selgitas ta.
Alates 2022. aastast niidetakse 31 linna haljasalal ühel korral ja neljal haljasalal kahel korral aastas.
Niidutaimestikuga alasid on rajatud ka suuremates parkides. Näiteks Rahvaaias ja Ausambamäel on kohad, kus looduslikud tingimused ja ala kasutusiseloom võimaldavad niidutaimedel kasvada ning inimeste aktiivtegevust kõige vähem.
Ülejäänud pargialasid niidetakse mõlemas pargis tihedama niitmissagedusega. Kõik niidualaga piirnevad kõnni-, sõidu- ja kergliiklustee ääred niidetakse 1-1,5 meetri laiuselt tihedamalt, et kõrge taimestus ei lamanduks teedele.
Ristmikute ja ülekäiguradade ääred niidetakse 3 meetri laiuselt (ja kohati laiemaltki) tihedama niitesagedusega, et nähtavus liiklemisel oleks tagatud. Kui kaugelt vaadates tundub niiduala olema üks suur hooldamata ala, siis lähemalt vaadeldes märkab silm paljusid taimeliike ja mitmekesist putukate maailma.
Niidualade tekkimise protsess on pikaldane. Linn niidualale midagi ei külva, liigirikkust loob loodus ise. Heintaimed hakkavad aja jooksul ise oma päid looma nagu võib näha Vallimäe looduslikel nõlvadel, mida linn pole kunagi niitnud ja kus on aegade jooksul tekkinud looduslikud taimekooslused. Mitmekesine taimestik meelitab putukaid ja tolmeldajaid ning pakub oma värvivalikuga silmailu varakevadest hilissügiseni.
„2024. aasta lõpus hakatakse haljasalade hoolduspasse uuesti üle vaatama pilguga, kus on mõistlik niitmisega piiri pidada ja milliseid alasid tuleks siiski sagedamini niita. Uues hankes on juba uued tingimused sees," ütles Paju.
Fotol lilleniit Jaama puiestee haljasalal (Foto autor: Kärt-Mari Paju).
Lisainfo:
Kärt-Mari Paju
Rakvere linnaaednik
tel 5340 3506
kart-mari.paju@rakvere.ee
Teate edastas:
Kristel Mänd
kommunikatsioonispetsialist
Rakvere Linnavalitsus
Tel 322 5886, 510 4544
E-post kristel.mand@rakvere.ee